ДОВІДКА
Про  результати  моніторингу  сформованості мовленнєвої діяльності учнів  початкових класів за підсумками І семестру 2024-2025 навчального року
    На виконання законів України «Про освіту», «Про повну загальну середню освіту», наказу Міністерства освіти і науки України від  13.07.2021 року №813 «Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти», листа МОН України від 19.08.2022 №1/9530-22 «Інструктивно-методичні рекомендації щодо організації освітнього процесу та викладання навчальних предметів у закладах загальної середньої освіти у 2024/2025 навчальному році», Програми проведення внутрішнього моніторингу навчальних досягнень учнів у  ЗПШ «Еврика», затвердженого наказом по закладу освіти  від 28.08.2024 року №2, плану роботи закладу освіти на 2024-2025 навчальний рік,  календарно-тематичного планування вчителів початкової школи протягом І семестру здійснено моніторинг рівня сформованості мовленнєвої діяльності: аудіювання (2-4 класи), діалогічного мовлення (2 класи), списування (1 класи), монологічного мовлення — письмовий (4 класи) та усний (2-3  класи) твори, робота з літературним твором (2-4 класи).  Питання формування мовленнєвої компетентності молодших школярів є актуальним на сьогоднішній день. Актуальність полягає в тому, що формування мовленнєвої діяльності є основою успішного формування соціально активної, творчої особистості. В основі формування мовленнєвої компетентності учнів початкових класів лежить уміння слухати і розуміти усне мовлення. Тому на уроках української мови в початковій школі передбачена робота над формуванням аудіативних умінь. Особливістю  розвитку в молодших школярів умінь слухати-розуміти полягає в тому, що на уроці все, що вимовляється, водночас і аудіюється. Мовленнєва змістовна лінія навчання української мови у Державному стандарті початкової освіти й чинній навчальній програмі є основною. Вона передбачає розвиток усного і писемного мовлення учнів, їхнє вміння користуватися мовою як засобом спілкування, пізнання і впливу.  Завдання готувалися та погоджувалися на засіданні методичного об'єднання вчителів початкових класів. Матеріал для проведення моніторингового дослідження підібрано відповідно до віку учнів та відповідає навчальним програм. Результати моніторингу сформованості мовленнєвої діяльності учнів початкових класів відображено у зведеній таблиці.
Клас	К-ть  уч нів	Види мовленнєвої діяльності	
		Аудіювання	Письмовий твір	Робота з літературним твором	Усний твір	Діалог	Списування	
		Виконували   роботу	Без помилок	Виконували роботу	Без помилок	Виконували роботу	Без помилок	Виконували роботу	Без помилок	Виконували роботу	Без помилок	Виконували роботу	Без помилок	
1	24	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	
2	26	22	18	26	13	24	18	26	19	22	19	-	-	
3	19	13	6	19	5	17	15	19	14	13	8	-	-	
4	30	26	12	30	16	30	21	30	20	25	13	-	-	
	99	61	36	75	34	71	54	75	53	60	40	-	-	

Щоб перевірити аудіативні уміння учнів, глибину сприймання та розуміння тексту, вчителі пропонували учням виконати відповідні завдання. Одним з ефективних засобів перевірки розуміння тексту є запитання за його змістом з кількома варіантами відповіді на кожне з них, серед яких потрібно вибрати правильно. Учням пропонувалися відкриті запитання: «Придумати і записати свій заголовок до тексту. Встановити послідовність подій. Як ти вважаєш, яка головна думка твору? (записати). Продовжити речення. Дібрати антонім до слова. Яку іншу назву ви дали б цьому оповіданню? Чому? Устав у речення пропущене слово. Випиши речення, якого не було у тексті. Запиши слова, які описують …».  Перевірка якості сформованості аудіативних умінь (слухання і розуміння прослуханого) з рідної мови проведена фронтально в 2-4 класах за незнайомими текстами та тестовими завданнями до них:
 - «Усмішка» за В.Сухомлинським  (4 клас);
 - «Ліхтарик» за В.Сухомлинським  (3 клас); 
- «Гаряча квітка» за В. Сухомлинським  (2 клас); 
У ході моніторингового дослідження встановлено, що найбільше помилок учні допустили: 
• у 2 класі на завдання «Встановити послідовність подій у тексті» – 12 учнів (15%)  та «Виписати речення, якого не було у тексті»  – 10 учнів (12%); 
• у 3 класі на завданнях «Дібрати антонім до слова «засвічував»»  - 15учнів (36%), «Установити послідовність подій у тексті» – 14 учнів (28%)  та  «Яку іншу назву ви дали б цьому оповіданню?  Чому?» – 14 учнів (28%);
 • у 4 класі на завданнях «Встановити послідовність подій у тексті» - 17 учнів (31%) та «Як ти вважаєш, яка головна думка твору?» - 12 учнів (20%).  
Результати відображено у додатках .  
У ході моніторингового дослідження встановлено, що найкращі результати (аудіювання) показали учні 2 класу (вчитель: Бурцева Н.Л.).  
 Сформованість уміння працювати з літературним твором було перевірено: 
- у 4 класі за текстом «Чудесні пташки» за Остапом Вишнею (336 слів); 
- у 3 класі за текстом «Дятликова пісня» за М. Слов`яновою (300 слів); 
- у 2 класі за текстом «Ластівка з перебитим крилом» за В.Сухомлинським (151 слово). 
Педагогами були створені комбіновані діагностувальні роботи, які складалися з моніторингу сформованості навички читання мовчки і  тестових  завдань для перевірки розуміння змісту прочитаного, уміння працювати з текстом, творчого на побудову висловлювання власної думки за змістом прочитаного, а саме:
 • «Установити послідовність подій»; 
• «Дібрати заголовок до прочитаного оповідання»;
 • «Сподобалося тобі оповідання чи ні? Напиши чим саме»; 
• «Виписати речення, в якому розповідається про …»; 
• «З`єднати стрілочками частини речень»; 
• «З’єднати стрілочкою прислів’я, яке найточніше виражає головну думку твору»; • «Скласти і записати розповідь про …». 
У ході моніторингового дослідження виявлено, що найбільше помилок учні допустили: 
- у 4 класі на встановлення послідовності пунктів плану відповідно до змісту твору – 17 учнів (52%);
 - у 3  класі на написання есе «сподобалося тобі оповідання?» - 11 учнів (24%);
 - у 2  класі на встановлення послідовності подій – 20 учнів (27%). 
Результати відображено у додатку. У ході моніторингового дослідження (робота з літературним твором) встановлено, що найкращі результати показали учні 2 класу, (вчитель: Бурцева Н.Л,). Важливим видом мовленнєвої діяльності є говоріння. Формуючи навички говоріння, які передбачають побудову діалогічних і монологічних висловлювань, на кожному уроці вчителі початкової школи створюють ситуації, які змушують дитину говорити, спонукають до висловлення думки. Особлива увага у формуванні мовленнєвої компетентності учнів початкових класів звертається на розвиток діалогічного мовлення. Для дітей цей вид мовлення є важчим, ніж монологічне, адже воно формується в процесі розмови двох партнерів. Учителі навчають дітей будувати запитання і відповіді на них. Для цього використовують малюнки, невеликі за обсягом тексти, безпосередню навчальну ситуацію в класі. Вчителі вчать учнів працювати парами за малюнками, ставити один одному запитання, слідкують за правильністю відповіді. Починаючи з  другого  класу діти навчаються самостійно складати діалоги,  дотримуючись правил етикету, культури спілкування. Саме тому важливою умовою досягнення мети діалогу є досконале володіння його учасниками мовою як засобом спілкування. Адже діалог вимагає чіткого формулювання питань, точних і лаконічних відповідей, ввічливого звертання до співрозмовника, толерантного і коректного висловлювання зауважень, заперечень, порад. 
Учням були запропоновані теми для діалогів:
 - Розмова по телефону; 
- Спортивна секція;
 - Знайомство. 
Учні 2 класу складали діалог за запропонованою темою, використовуючи опорні слова. Результати відображені у додатку. Формування усного монологічного мовлення здійснюється шляхом переказування прочитаних чи прослуханих текстів та побудови власних висловлювань на основі побаченого, пережитого. Процес формування в учнів монологічного мовлення, як і діалогічного, вчителі починають  з 1 класу. Учитель навчає першокласників переказувати невеликі сюжетні тексти букварного типу, складати монологічні висловлювання на основі прослуханих текстів з опорою на початок, ілюстрацію, серію малюнків. У 2 класі продовжують  формувати в учнів вміння усно переказувати прослуханий чи прочитаний текст, а також розвивають  уміння будувати усні твори на основі власних спостережень, подій з власного життя з опорою на ілюстрації, складові частини тексту, план. У 3 класі вчитель розвиває і вдосконалює монологічне мовлення учнів: навчає  переказувати текст детально і вибірково, поступово вилучаючи ілюстрації і малюнки; пропонують  різноманітні вправи та закріплюють вміння виражати своє ставлення до предмета висловлювання; формують монологічне мовлення – змістовне, логічне, точне, багате на мовні засоби, виразне, правильне. 
Перевірка якості сформованості створення усного твору проведена у 3 класі за темою «Улюблена пора року», у 2 класі – «Яку квітку ти вважаєш найкрасивішою?». Результати відображено у додатку. 
Особливо важливим видом мовленнєвої діяльності є письмо. Писемне мовлення молодших школярів полягає у формуванні умінь записувати свої думки, враження, спостереження за подіями оточуючої дійсності.  Одним з найпоширеніших шляхів формування мовленнєвої компетентності на уроках української мови є твір. Приділяючи особливу увагу розвитку усного і писемного мовлення дітей, вчителі постійно розширюють  їх життєвій досвід, вчать  спостерігати, уявляти, творчо мислити й відчувати, оцінювати й узагальнювати, а потім передавати словом усе побачене, почуте, пережите. Моніторинг сформованості писемного монологічного мовлення у  4 класі  (письмовий твір) проводився  за темами на вибір -  «Моя мрія»/»Моя сім`я» з використанням плану, опорних слів тощо.  У ході моніторингового дослідження (письмовий твір) встановлено, що найкращі результати показали учні 4 та 2 класів (вчителі: Юрченко І.Д. та Бурцева Н,Л,). Результати відображені у додатку.  
Формування мовленнєвої компетентності молодших школярів у процесі навчання української мови вимагає урізноманітнення форм організації навчальної діяльності. Для цього вчителі  використовують  на уроках  ігрові прийоми роботи, які у невимушеній формі спонукають учнів до побудови діалогічних і монологічних висловлювань. Результатом перевірки у 1-4-х класах є вербальні оцінні судження вчителя, що ґрунтуються на позитивному принципі. Аналіз   результатів  моніторингу  сформованості мовленнєвої діяльності учнів  початкових класів показав, що навички, передбачені навчальною програмою у більшості учнів сформовані, що говорить про результативну роботу вчителів.  Рекомендації вчителям початкової школи: 
- забезпечувати сприятливі умови для невимушеного спілкування;
 - застосовувати діалогічні і дискусійні форми навчання;
 - надавати можливості для самостійної творчої діяльності учнів; 
- використовувати  ігрові, інтерактивні вправи для мовного розвитку. 
 - посилити роботу з вивчення алгоритмів правопису, застосування яких  потребує міркування; 
 - створювати компетентнісно-орієнтовані завдання, які складаються з декількох підпунктів; 
 - посилити роботу над формуванням писемного розвитку мовлення учнів через складання самостійного зв’язного висловлювання, використовуючи образні вислови; виражаючи ставлення до висловлюваного;  
- посилити роботу над формуванням змістових  ліній української мови;    
- здійснювати повторення вивчених раніше тем навчального матеріалу;  
- активізувати роботу над графічними навичками письма, культурою оформлення письмових робіт. 

В.о.заступника директора                                  Юлія ЛИСЕНКО